מידע כללי
אופטימיזציה: אופטימיזציה כמטרת העל האוניברסלית, הגדרת אופטימיזציה, הפרמטרים הדומיננטיים של האופטימיזציה - פשטות, רובוסטיות וסטנדרטיציה, הפיתוח כתהליך איטרטיבי: מפרט הדרישות והקונספט - האסטרטגיה, התכן מפורט - הטקטיקה (דוגמאות: מערכת מדידה לתעשיית המוליכים למחצה, ריהוט גן מפלסטיק, מחלף עין-הקורא וכביש 6, נמל היובל באשדוד, בואינג 747 ו-737 לעומת 737MAX, מקרר ווסטינגהאוז). הגדרת דרישות: דרישות גנריות ממערכות ומוצרים - דרישות לקוח ודרישות שרשרת הערך, המכנה המשותף בין הדרישות ממוצרים ודיסציפלינות שונות, הקצאת משקלים מאוזנת לדרישות (דוגמאות: מוצרי צריכה, היי-טק, תשתיות ותחבורה). גיבוש הקונספט האופטימאלי: ארבע שיטות לגיבוש הקונספט האופטימאלי: מלמטה למעלה במקרה של "WIN-WIN", המצאה מזדמנת של אלטרנטיבות ובחינה משוקללת, טבלה מורפולוגית, אזכור המודל המתמטי המפושט (ליניארי) והמודל ה"שלם" (הלא ליניארי) כרגע להרצאות הבאות. המודל המתמטי המפושט: המודל המתמטי הליניארי לגיבוש הקונספט האופטימאלי: הבעת התצורה באמצעות אבני בניין + וקטור תצורה בינארי, בניית מטריצת האילוצים וניסוח האילוצים, מילוי הדרישות ווקטור משקל הדרישות ומציאת וקטור התצורה האופטימאלי למקסום המענה לדרישות בעזרת תכנת "SOLVER" (דוגמאות: רכב נוסעים-מסחרי, פלוטר לייזר), הרזולוציה הגסה של משקל הדרישות ושל מידת התרומה של אבני הבניין אשר המספיקה לגיבוש הקונספט האופטימלי. מודל המתמטי המלא: המודל המתמטי הלא ליניארי (ה"שלם") לגיבוש לגיבוש הקונספט האופטימאלי - תוספת השפעת קשרי הגומלין בין אבני הבניין לבין עצמן על מידת המענה לדרישות (דוגמאות: מנוף מתנייע לקיבוע גובה סיפונים באוניות, תחנת בדיקה למעגלים מודפסים, מבנה נתב"ג). שיקולים של שכל ישר: הימנעות מ"דרישות יתר", שכל ישר כמרכיב משמעותי בגיבוש קונספטים, בדגש על בטיחות (דוגמאות: הכור הגרעיני בפוקושימה, מודל לגיבוש הקונספט הרובוסטי: הרחבת המודל המתמטי לגיבוש הקונספט הרובוסטי (מעין סקר וירטואלי-מתמטי של בעלי עניין) והפקת וקטור התצורה של המוצר האופטימאלי. פוטנציאל הפישוט, הייעול וההוזלה של מוצרים: מידת יכולת המימוש של דרישות "שרשרת הערך" במוצרים מדיסציפלינות ותעשיות שונות (דוגמאות: סורק למעגלים מודפסים, מערכת לחניה אוטומטית, רובוט מטפס על מדפים במחסן אוטומטי). תהליכי פיתוח אופטימאליים ותרבות ארגונית: תהליך הפיתוח האופטימאלי ותכנון אבני הדרך כמענה לאי הוודאות בפיתוח, להשגת יעדי הביצועים, העלויות והזמן לשוק, תרבות ארגונית כמאיצה או כמעכבת (דוגמאות: התרסקות הצ'לנג'ר, משבר טויוטה ב-2010, בואינג 787 ו-737MAX, נתיב התחבורה הציבורית בז'בוטינסקי פ"ת), סוגיית אי הוודאות במענה למכרזים. שיפור כושר התחרות של התעשייה הישראלית הודות לאופטימיזציה, בדגש על פישוט והורדת עלויות: יתרונות וחסרונות יחסיים של היצור בישראל ומידת הכדאיות בהעברת ייצור לחו"ל, פוטנציאל ההתייעלות וההוזלה של מוצרים. פרזנטציות של הסטודנטים ודיון מסכם: גיבוש קונספטים ותצורות אופטימאליות למוצרים ומערכות אשר יועלו ע"י הסטודנטים, סיכום הקורס. תוצאות למידה: האקדמיה מכשירה את הסטודנטים להנדסה במקצועות בתחום מדעי ההנדסה ובתחומי ההנדסה הספציפיים למגמות הלימוד (מכניקה, אווירונאוטיקה, חשמל, כימיה, מדעי המחשב, תעשייה וניהול וכו ). האקדמיה אינה- מכשירה את הסטודנטים במתודולוגיה ליצירה הנדסית איכותית וכלכלית בדיסציפלינות השונות, שהינה הדרך לחיבור הידע ואבני הבניין הנ"ל לכדי מוצרים, מערכות ופרויקטים העומדים ביעדי הביצועים, העלות ולוח הזמנים. הקורס המוצע אמור לענות על הפער ולהכשיר את הסטודנטים של אופטימיזציה טכנולוגית ופרויקטלית. שתאפשר כמהנדס לעמוד בדרישות הביצועים.התקציב ולו"ז במינימום סבבים של שינויים ועדכונים. נלמד כיצד להשיג ולמדוד אופטימיזציה ויציע מתודוליה ומודלים מתמטיים, ליניאריים ולא ליניאריים לגיבוש קונפסטים טכנולוגיים ופרויקטליים אופטימליים.